Nacionaliniame muziejuje Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės valdovų rūmuose, bendradarbiaujant su Lenkijos mokslų ir menų akademijos biblioteka Krokuvoje (Biblioteka Naukowa PAU i PAN w Krakowie), pristatoma tarptautinė graviūrų paroda „Nuo pasaulio sukūrimo iki apokalipsės“, skirta bemaž reikšmingiausiai ir didžiausiai grafikos kūrinių kolekcijai ne tik Lenkijoje, bet ir Vidurio Rytų Europos regione. 1935 m. duris atvėrusiame Lenkijos mokslų ir menų akademijos bibliotekos Grafikos kabinete buvo sujungtos dvi neįkainojamos grafikos darbų kolekcijos, sukauptos XVIII–XIX amžiuje. Pirmąją rinkinio dalį sudarė Abiejų Tautų Respublikos didikų Mošinskių (Moszyńscy) giminės kolekcija. Pagrindinis jos formuotojas buvo Abiejų Tautų Respublikos seimų narys, Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės didysis stovyklininkas, didysis referendorius ir didysis sekretorius, paskutinis Lenkijos Karalystės didysis maršalka Frydrichas Juozapas Mošinskis (Fryderyk Józef Moszyński, 1738–1817), didžiąją dalį kolekcijos sukaupęs valdant Lenkijos karaliui ir Lietuvos didžiajam kunigaikščiui Stanislovui Augustui Poniatovskiui (1764–1795). Antroji Grafikos kabineto kolekcijos dalis buvo perkelta iš emigracijoje įsteigtos Lenkų bibliotekos Paryžiuje. Nemažą jos dalį sudarė Dresdene gyvenusio lenkų emigranto, Napoleono karų dalyvio, 1831 m. sukilimo metu buvusio Lenkijos Senato pirmininko Motiejaus Vodžinskio (Maciej Wodziński, 1782–1848) surinkti grafikos darbai. Savarankiškai šis Grafikos kabinetas veikė tik palyginti trumpą laiką – 1935–1939 ir 1945–1953 m., tačiau svarbu tai, kad kūriniai išgyveno Antrojo pasaulinio karo negandas. Pasibaigus karui, rinkinys buvo gerokai papildytas senųjų Europos meistrų darbais ir įtrauktas į Lenkijos mokslų ir menų akademijos bibliotekos Krokuvoje struktūrą. Šiandien Lenkijos mokslų ir menų bibliotekos Krokuvoje Grafikos kabinete saugoma daugiau nei 90 tūkstančių įstabių ir vertingų senosios grafikos kūrinių, žymiausių menininkų sukurtų beveik visuose Europos grafikos meistrystės centruose: Niurnberge, Antverpene, Romoje, Paryžiuje, Londone, Dresdene.
Valdovų rūmų muziejuje pristatoma kolekcijos dalis primena ne tik sudėtingą rinkinio istoriją, bet reprezentuoja ir nepaprastai aukštos meninės vertės kūrinius. Grafika, XV a. viduryje išradus spausdinimo presą, tapo meno šaka, kuri viena pirmųjų atspindėjo naujausias žinias apie pasaulį. Greta to, platūs pirmųjų grafikos darbų kolekcininkų pomėgiai ir interesai lėmė labai įvairią kūrinių tematiką – anuomet jie pasakojo ištisą senųjų meistrų regėtą ir suvoktą pasaulio istoriją. Biblija bei Antikos mitologija grindžiami vaizdai atspindėjo temas, kuriomis buvo žavimasi XV–XVIII amžiais. Anuomet, pasitelkus alegorinę kalbą, buvo bandoma paaiškinti pasaulio reiškinius – laiko tėkmę, laikinumą, gamtos dėsnius, žmogaus ir gamtos neatsiejamumą. Šios temos atsiskleidžia ir Valdovų rūmų muziejuje surengtoje tarptautinėje graviūrų parodoje „Nuo pasaulio sukūrimo iki apokalipsės“, kurioje eksponuojama daugiau nei 200 graviūrų. Penkiose teminėse dalyse – „Biblinis pasaulis“, „Mitologijos ir Antikos pasaulis“, „Pasaulis kaip alegorija“, „Tyrinėtas ir prijaukintas pasaulis“, „Pasaulio pabaiga“, pasitelkus neretai susipinančius biblinius ir mitologinius motyvus, pasakojama žmonijos ir ją supančio dangiškojo, žemiškojo, gyvūnijos ir augalijos pasaulių istorija, pristatomos dramatiškos pasaulio pabaigos vizijos.
Unikalu ir tai, kad senieji grafikos kūriniai tarptautinėje graviūrų parodoje pristatomi ne tik pagal temas – dauguma jų eksponuojami ištisomis serijomis, kurių parodoje iš viso galima pamatyti net 27. Tokios kūrinių serijos itin domina kolekcininkus, o šių darbų vertė pasaulinėje meno rinkoje yra labai aukšta. Serijų daugialypiškumas sudaro puikias sąlygas plačiau pažvelgti į autorių kūrybą, plėtoti kūrinių temas. Parodoje eksponuojami Martino Šongauerio (Martin Schongauer, apie 1450–1491), Piterio Breigelio Vyresniojo (Peter Brueghel de Oude, apie 1525–1569), Hendriko Golcijaus (Hendrick Goltzius, 1558–1617), Filipo Galės (Philips Galle, 1537–1612) ir kitų autorių darbai, vaizduojantys Švč. Mergelės Marijos, šv. Jono Krikštytojo, Jėzaus Kristaus gyvenimo įvykius, septynių didžiųjų nuodėmių personifikacijas, Albrechto Diurerio (Albrecht Dürer, 1471–1528) sukurti grafikos kūriniai pagal šv. Jono pasaulio pabaigos vizijas. Greta rodomi iš Veronos kilusio juvelyro Džovanio Jakopo Karaljo (Giovanni Jacopo Caraglio, apie 1500–1565), net kelerius metus dirbusio Lenkijos ir Lietuvos valdovo Žygimanto Augusto (1529/1544–1572) dvare Vilniuje, Sebaldo Behamo (Sebald Beham, 1500–1550), Piterio Pauliaus Rubenso (Peter Paul Rubens, 1577–1640), Džovanio Batistos Piranezio (Giovanni Battista Piranesi, 1720–1778) Antikos ir antikinio pasaulio sampratos tematikos darbai, Adriano Kolarto (Adriaen Collaert, apie 1560–1618) graviūros, skirtos gyvūnijos pasauliui. Nemažas dėmesys skiriamas italų dailininko Bernardo Beloto (Bernardo Bellotto, 1721–1780) kūriniams, vaizduojantiems Lenkijos ir Lietuvos valdovų Augusto II (1697–1704, 1709–1733) ir Augusto III (1733–1763) gimtinės – Dresdeno – vaizdus. Daugelio parodoje pristatomų dailininkų kūriniai – tapybos ir grafikos darbai – yra puošę istorines Lietuvos ir Lenkijos valdovų, pirmiausia Jogailaičių ir Vazų, meno kūrinių kolekcijas, pagal grafikos darbus buvo kuriami kokliai rūmų krosnims ir kiti taikomosios dailės kūriniai.
Senieji XVI–XVIII a. grafikos darbai dėl savo trapumo ir jautrumo aplinkai retai eksponuojami parodose. Tad paroda Valdovų rūmų muziejuje yra neeilinė galimybė susipažinti su įstabiais ir tarptautinėje bendruomenėje pripažintais garsių grafikos meistrų kūriniais, reta ir įvairiapuse grafikos paveldo dalimi bei pasinerti į turtingą Europos graviūrų pasaulį, vedantį per meno, istorijos bei kultūros raidą.